Teplárna
Seriál: Teplárna České Budějovice a.s. – Díl VI. – Výroční zpráva roku 2010
Vážení přátelé, to, že průměrný plat manažera v městské teplárně činí 93 640 Kč měsíčně čistého, ještě neznamená, že třeba pan generální ředitel Blažek nebo jeho bratr pan personální ředitel nemají několik set tisíc za měsíc čistého. V každém případě sto tisíc měsíčně čistého v měststké teplárně, je podle mého velmi nadstandardní plat. U zaměstnanců teplárny mi také nepřipadá, že by dostávali ony "průměrné" příspěvky 1677 Kč měsíčně na životní pojištění a asi 1900 Kč měsíčně na stravenky. Nebo snad má průměrný zaměstnanec městské teplárny oněch čtyřicet tisíc měsíčně čistého? A pokud ne, rád bych věděl, kolik tato ohodnocení navíc činí a kam se poděl zbytek peněz. Tisíc korun měsíčně není mnoho, ale když je vynásobí takřka třemi stovkami zaměstnanců, jde o sumu, která už stojí za to zkoumat. Rozhodně by za tyto peníze mohly v univerzitním městě jezdit noční linky, nebo by mohla fungovat nějaká školská budova.
Jsem také zvědavý na výsledek forenzního auditu. Doufám, že se nakonec nedozvíme, že Microsoft a IBM vedou dvojí ceny. Jedny ceny pro českobudějovickou teplárnu a dvacet procent z "teplárenské" ceny pro ostatní.
Ladislav Vrábel
Seriál: Teplárna České Budějovice a.s. – Díl VI. – Výroční zpráva roku 2010
Původně jsem si opravdu myslel, že již více o problematice TCB nebudu psát, ostatně vše již bylo řečeno. Ovšem v minulých dnech se objevila na web stránkách Teplárny České Budějovice a.s. výroční zpráva za rok 2010 a „Úvodní slovo předsedy představenstva“ mě znovu, mírně řečeno, naštvalo. Opětovná sebechvála a razantní útok na všechny, kdo mají rozdílný názor na vedení společnosti v posledních 5 letech, je pro mě nepochopitelná. Kdo má zájem může si celý text přečíst na následujícím odkazu:
http://www.teplarna-cb.cz/downloads/VH2011-vyrocni%20zprava.pdf
Navíc jsem si přečetl některá vyjádření odstupujícího generálního ředitele pana ing. Blažka jako např. „…, že mu rovněž vadí politikaření o dalším osudu teplárny, která se za jeho vedení stala ekonomicky a finančně stabilním podnikem.“ A tak jsem si začal podrobně pročítat výroční zprávu a materiály, které má schvalovat řádná valná hromada dne 23.6.2011. A musím říci, že jsou tam opravdu docela zajímavé informace, které by bylo škoda nechat bez povšimnutí.
Můžeme začít tím, že podle pana JUDr. Průchy byl rok 2010 v hospodaření nejúspěšnější od roku 2005 (asi naráží na minulé vedení, které je nyní všeobecně považováno za ne příliš úspěšné …). Nevím podle jakých čísel tu úspěšnost pan předseda představenstva hodnotí, zřejmě podle výše zisku před zdaněním. V tomto ohledu souhlasím, ale bohužel pan předseda při svém hodnocení zapomněl na některé jiné a neméně důležité skutečnosti. Já jsem hospodaření firmy zkusil hodnotit jinak a zde jsou dva základní grafy (podotýkám, že všechny níže uvedené údaje jsem našel v oficiálních výročních zprávách Teplárny České Budějovice a.s.):
Srovnáním základní ceny tepla v roce 2005 a 2010 jsem zjistil, že cena (za základní měrnou jednotku GJ) v tomto období vzrostla o 32%. Pokud počítám s průměrným ročním prodejem 2 500 000 GJ pak mi vychází, že toto zvýšení ceny by se mělo oproti roku 2005 promítnout zvýšeným ziskem před zdaněním o cca. 327 000 000 Kč. Samozřejmě prvním protiargumentem může být vyšší cena vstupů zejména uhlí, které se podílí na nákladech cca. 50%, ale tady musím oponovat. Cena uhlí byla dohodami se Sokolovskou uhelnou a.s. minulým vedením fixována až do roku 2009 s možností zvýšení o max. 2 % ročně a pokud se tato cena za jeden rok nebo i roky předtím rapidně zvýšila, pak je to jen ukázka ne příliš úspěšného obchodního vyjednávání ze strany vedení společnosti. Takže kde je ve výsledcích promítnuto ono postupné zvyšování ceny tepla? Nebo jsme je pouze „proinvestovali“ a výsledek investic se neprojevuje?
A to není vše ohledně porovnání výsledků hospodaření roku 2005 a roku 2010. Následující grafy zobrazují některé parametry hospodaření současného vedení (hodnoty jsou v tisících Kč):
Tak pokud se na výše uvedená čísla podíváme, pak to podle mého soudu nepotvrzuje optimismus o úspěšném období. Vyšší tržby způsobené zdražením tepla nejsou promítnuty do zisku, finanční majetek se snížil o 262 808 000,- Kč, závazky vůči třetím stranám se zvýšily o 134 196 000,- Kč (a to ještě jistě čeká nějaká faktura za turbínu TG6) a to vše je „vykoupeno“ navýšením hmotného majetku o 616 436 000,- Kč. Bohužel o ekonomických ukazatelích a prosperitě firmy mám jiné představy.
A jak jsem dočetl v koncepci rozvoje teplárny pro příští roky, která je koncipována jako usnesení valné hromady, jsou chystány další investiční akce. Konzultoval jsem možné náklady takovýchto investičních akcí a vychází mi opravdu astronomická čísla:
· Odsíření uhelného kotle K11 … 500 mil. Kš
· Rozšíření horkovodu na Pražském předměstí pro eventuální napojení JETE … 280 mil. Kč
· Energoblok Vráto (biomasa) … 800 mil. Kč
· Výstavba fluidního uhelného kotle … 300 mil. Kč
· Spalovna odpadu v areálu Vráto (zatím jen studie, pokud by byla stavba) … 1 000 mil. Kč
Jedná se samozřejmě jen o schválení koncepce, ovšem vzhledem k tomu, že studii, podle které je koncepce vypracována, vypracovala plzeňská firma G-TEAM, známá v TCB „úspěšným“ projektem turbíny TG6, moc bych se nedivil, že již nyní existují dohody o provádění některé z akcí. Je to úžasné, že jedna a ta samá firma si vytvoří studii a podle ní následně získá zakázky. Možná již moc spekuluji, ale v každém případě moc nezávidím nově příchozímu vedení, s čím vším se bude muset vyrovnávat, protože pokud nedojde k nějaké výrazné změně pak jsem opravdu zvědav na čísla ve výroční zprávě za rok 2011.
V některém z minulých dílů jsem prezentoval, že oblast IT nebudu komentovat, a to vzhledem k jistému střetu zájmů, ovšem po přečtení oficiálních čísel ve výroční zprávě prostě nemohu odolat. To, že hodnota software se od již zmíněného roku 2005 navýšila o 6 974 000,- Kč a vlastně se nic nezměnilo, tedy mimo ne zrovna povedených implementací v oblasti PM a GIS, dále nechám bez dalšího komentáře. Stejně jako i nákup 30 ks licencí MS OFFICE 2011 za neuvěřitelných 384 000,- Kč což vychází 12 800,- Kč za jednu licenci a to je cena tzv. krabicové verze prodávající se v maloobchodě. Ovšem nákup hardware to je „jiná káva“, to opravdu stojí za to. Za poslední 3 roky byla teplárna vybavena výpočetní technikou za 21 423 000,- Kč a to pouze na úrovni tzv. serverů a síťové infrastruktury, ostatní „menší akce“ nejsou v tomto čísle zahrnuty. Jako nejzajímavější akce se mi jeví nákup diskových polí v roce 2008 za 4 557 000,- Kč, přičemž standartní cena jednoho diskového pole nejvyšší produktové řady IBM se pohybuje kolem 600 000,- Kč. Navíc v kombinaci s tím, že v roce 2010 bylo koupeno 5 opravdu slovy pět serverů IBM v hodnotě 14 516 000,- si myslím, že v TCB hodlají pomáhat nějaké kosmické agentuře přepočítávat pohyb nebeských těles nebo tak něco J … Teď vážně, pro porovnání uvedu příklad z jedné energetické společnosti, kde provádíme implementaci kompletního informačního systému, tato firma počítá s max. počtem odběrných míst do 500 000 a to v oboru elektřina i plyn a to jak v České republice tak i na Slovensku. Technické zajištění pomocí serverů a dalších daleko složitějších zařízení bylo pořízeno v hodnotě cca. 4 000 000,-, pravda není tam firma IBM, ale firma DELL, což pro ty, kdo se nepohybují v IT, je stejná cenová kategorie. Opravdu v této oblasti se vedení TCB „vyřádilo“ a pokud na tohle firma Oaza Computer či Micro Systems udělala nějaký projekt, podle kterého se tyhle investice provedly, tak ten projekt bych opravdu chtěl z profesního zájmu vidět a přečíst si záměry v oblasti IT.
Jako „každý správný Čech“ jsem neodolal a podíval se na mzdové náklady společnosti a byl opravdu překvapen. Podotýkám, že níže uvedené částky jsou přímé náklady, tedy již bez odvodů sociálního a zdravotního pojištění. Objem mzdových nákladů řídících pracovníků (počet 9) byl v roce 2010 v hodnotě 10 119 000,- Kč, výpočtem mi vychází průměrná měsíční mzda manažera 93 640,- Kč. Předem se omlouvám ostatním zaměstnancům teplárny za následující údaje, nechci jím tímto něco vyčítat a myslím si, že většina z nich má znalosti, které je opravdu třeba ohodnotit, ale pro úplnost je musím uvést. Objem mzdových nákladů ostatních pracovníků (počet 270) je 112 817 000,- Kč, výpočtem mi vychází průměrná měsíční mzda zaměstnance 34 820,- Kč. Dále jsou ve výroční zprávě uvedeny příspěvky na penzijní a životní pojištění v hodnotě, při celkovém počtu zaměstnanců vychází měsíční příspěvek ve výši 1 677,- Kč. Ve výroční zprávě jsou uvedeny i tzv. sociální náklady v objemu 5 953 000,- Kč, na jednoho zaměstnance tedy vychází 21 336,- Kč ročně, nevím přesně, co tyto náklady zahrnují, ale zřejmě různé zaměstnanecké benefity – FLEXI PASS atd. Obávám se však, že tyto prosté průměry příspěvků nejsou vypovídající, protože řadoví pracovníci jistě nedostávají příspěvky v uvedené výši, jsou jistě nižší a zbytek je rozdělen „vyvoleným“ či „napojeným“. Rozhodně nikomu jeho výdělky nezávidím, nicméně zvláště u manažerů nevím, zda je odměna adekvátní k provedené práci a dosaženým výsledkům společnosti. Takové odměny mají manažeři ve velkých energetických podnicích a jak se tak s nimi setkávám, vím, že pracují mnohem intenzivněji a mají větší erudovanost ve svých oblastech, než jsem se setkal u manažerů na TCB. Když jsem tyto údaje spočítal, tak chápu proč mě odcházející manažeři při setkání na chodbě moc nezdraví a netváří se vůbec přátelsky J.
Na závěr tohoto mimořádného dílu bych snad chtěl jen dodat, že si uvědomuji složitost celé problematiky nastavení nové koncepce či nalezení efektivního fungování společnosti v této době a výše uvedené věci mohou vypadat jen jako jednotlivosti vytržené z kontextu, ale detailní analýza jednotlivých problematik by vydala na hodně stránek a je otázka kdo by je vlastně četl J. Uvidíme, za pár dnů bude řádná valná hromada, současné vedení bude nahrazeno novými lidmi (možná) a potom už je jen otázka, zda to bude krok k efektivnějšímu fungování společnosti nebo jestli opět převáží vazby mezi politickými subjekty a podnikatelskými skupinami. Vzhledem k výši plánovaných investic to jistě bude zajímavý souboj a jsem zvědav, jak se celá situace vyvine, ale to nám ukáží až další ekonomické výsledky společnosti a to již možná ve výroční zprávě za rok 2011.
Pavel Černý
Forum Energy podalo žaloby na náhradu škody vůči členům představenstva společnosti Teplárna České Budějovice
firma Forum Energy podala první trestní oznámení na špatnou správu městské teplárny. JUDr. Průcha i primátor Thoma jsou názoru, že se firma Forum Energy snaží o destabilizaci v teplárně, aby podnik mohla následně koupit. Nevím, jestli svůj zájmem o městský podíl v teplárně firma Forum Energy tají, nebo jej přiznává veřejně, ale zájem o tento podíl firma samozřejmě má. Firma Forum Energy ovšem není jediným zájemcem o teplárnu. omu se ale ještě budeme věnovat později.
K trestnímu oznámení na nevýhodný prodej Zkušebny Mydlovary Vám mohu říci toto: První zásadní informací je, firma FF nežaluje teplárnu, nýbrž bývalé členy představenstva teplárny, což znamená, že škodu takřka 14 milionů vymáhá po konkrétních osobách. Politicích. Po Ing. Zdeňku Blažkovi, Ing. Břetislavu Kábele, JUDr. Josefu Průchovi, MUDr. Martinovi Kubovi a Františkovi Jelenovi.
A k čemu vlastně v Mydlovarech mělo dojít? Zkušebna Mydlovary byla dceřinou společností Teplárny České Budějovice. Pro teplárnu zajištovala Zkušebna Mydlovary obsluhu měřících zařízení a Zkušebna Mydlovary vykazovala zisk 500 000 Kč ročně plus platila teplárně 700 000 tisíc ročně nájemného. V tu dobu se objevila v hlavách vedoucích představitelů telárny geniální myšlenka na privatizaci.
Zkušebna Mydlovary zajišťovala servis měřidel značky Landis Gyr. Vedení teplárny ovšem rozhodlo o tom, že měřící přístroje Landis Gyr vymění za přístoroje značky Kamstrup. Měřící přístroje jsou podobné kvality, žádný konkrétní důvod výměny jsem nezjistil. Zkušebna Mydlovary tím přišla o hlavního odběratele svých služeb a dostala se do ztráty. Žádný čas na to, aby přešla na nový systém Zkušebna Mydlovary od teplárny nedostala. V okamžiku, kdy se Zkušebna Mydlovary dostala do ztráty (2009), Teplárna Zkušebnu Mydlovary prodala fyzické osobě, panu Petru Cironisovi, tedy abych byl přesný, Teplárna prodala 100% svého obchodního podílu ve společnosti Zkušebna Mydlovary s.r.o. panu Petru Cironisovi.
Zdroj: http://www.justice.
Obchodní firma: UNITHERM, společnost s ručením omezeným
Zapsáno: 6.března 1991 Vymazáno: 3.září 1997
UNITHERM, s.r.o.
Zapsáno: 3.září 1997
Sídlo: Jablonec nad Nisou, Sportovní 310, PSČ 466 04
Zapsáno: 6.března 1991 Vymazáno: 9.dubna 1993
Zapsáno: 9.dubna 1993 Vymazáno: 5.ledna 2005
Zapsáno: 5.ledna 2005 Vymazáno: 5.ledna 2005
Zapsáno: 5.ledna 2005
Identifikační číslo: 148 68 679
Zapsáno: 6.března 1991
Právní forma: Společnost s ručením omezeným
Zapsáno: 6.března 1991
Jednatel: Petr Cironis
Jablonec nad Nisou, Křišťálova 15
Zapsáno: 9.dubna 1993 Vymazáno: 17.května 1996
Jednatel: Petr Cironis
Jablonec nad Nisou, Blanická 13
Zapsáno: 17.května 1996 Vymazáno: 6.února 1997
Zapsáno: 19.prosince 2001
Sídlo: Mydlovary čp.103, okres České Budějovice, PSČ 373 49
Zapsáno: 19.prosince 2001
Identifikační číslo: 260 41 863
Zapsáno: 19.prosince 2001
Právní forma: Společnost s ručením omezeným
Zapsáno: 19.prosince 2001
Předmět podnikání:
- specializovaný maloobchod
Zapsáno: 19.prosince 2001 Vymazáno: 16.října 2009
- velkoobchod
Zapsáno: 19.prosince 2001 Vymazáno: 16.října 2009
- výroba, instalace a opravy elektronických zařízení
Zapsáno: 19.prosince 2001 Vymazáno: 16.října 2009
- opravy a montáž měřidel
Zapsáno: 19.prosince 2001 Vymazáno: 16.října 2009
- výroba, instalace, opravy elektrických strojů a přístrojů, elektronických a telekomunikačních zařízení
Zapsáno: 16.října 2009
- výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona
Zapsáno: 16.října 2009
Statutární orgán:
jednatel: Miloš Kalista, r.č. 510809/230
Zliv, Smetanova 620, okres České Budějovice, PSČ 373 44
den vzniku funkce: 19.prosince 2001
den zániku funkce: 5.října 2009
Zapsáno: 19.prosince 2001 Vymazáno: 3.listopadu 2009
jednatel: Petr Cironis, r.č. 630720/0724
Jablonec nad Nisou, Vrkoslavice, Blanická 4436/13, PSČ 466 06
den vzniku funkce: 5.října 2009
Zapsáno: 3.listopadu 2009
jednatel: Ing. Tomáš Paur, r.č. 631122/0971
České Budějovice, ul.P.J.Šafaříka 23, PSČ 370 07
den vzniku funkce: 19.prosince 2001
den zániku funkce: 28.února 2008
Zapsáno: 19.prosince 2001 Vymazáno: 8.dubna 2008
Teplárna České Budějovice, a.s.
České Budějovice, Novohradská 32, PSČ 372 15
Identifikační číslo: 608 26 835
Vklad: 200 000,- Kč
Splaceno: 200 000,- Kč
Obchodní podíl: 100%
Zapsáno: 19.prosince 2001 Vymazáno: 3.listopadu 2009
Jablonec nad Nisou, Vrkoslavice, Blanická 4436/13, PSČ 466 06
Vklad: 200 000,- Kč
Splaceno: 200 000,- Kč
Obchodní podíl: 100%
Zapsáno: 3.listopadu 2009
Forum Energy podalo žaloby na náhradu škody vůči členům představenstva společnosti Teplárna České Budějovice
Forum Energy s.r.o. podalo dne 7. června 2011 ke Krajskému soudu v Českých Budějovicích žalobu na náhradu škody, kterou odhaduje na výši 13.876.000 Kč vůči bývalým členům představenstva společnosti Teplárna České Budějovice, a.s. Škoda podle názoru Forum Energy s.r.o. vznikla nevýhodným prodejem dceřiné společnosti Zkušebna Mydlovary s.r.o. a souvisejícího movitého a nemovitého majetku teplárny v roce 2009.
V roce 2009 tehdejší představenstvo teplárny schválilo prodej dceřiné společnosti Zkušebna Mydlovary s.r.o. a tento následně realizovalo a to dokonce bez souhlasu akcionářů společnosti. Zmíněný prodej proběhl netransparentně a nestandardním způsobem.
Zkušebna a související movitý a nemovitý majetek teplárny byl prodán za celkovou cenu pravděpodobně nepřevyšující částku 12.649.000 Kč. Pozemky ve vlastnictví teplárny o souhrnné výměře 3793 metrů čtverečních byly prodány za 440.287 Kč, tedy v průměru za 116 Kč za metr čtvereční.
Informace o společnosti Zkušebna Mydlovary s.r.o.
Zkušebnu založila teplárna dne 19. prosince 2001 a byla také jejím jediným majitelem až do zmíněného prodeje v roce 2009.
Zkušebna začala samostatně podnikat 1. ledna 2002 a působila primárně jako dodavatelská a servisní organizace pro teplárnu, pro kterou zejména dodávala, opravovala a cejchovala měřiče tepla a to za výhodnějších podmínek proti cenám běžným na trhu.
Dle Výroční zprávy teplárny pro rok 2009 činila pořizovací hodnota celkového majetku teplárny potřebného a sloužícího pro činnost zkušebny celkem 35.146.000 Kč. Nemovitosti související s provozem a sídlem zkušebny a hmotný majetek potřebný pro podnikání si zkušebna po celou dobu své existence až do prodeje v roce 2009 od teplárny pronajímala za 706.000 Kč ročně od r. 2002.
Zkušebna se v roce 2007, tedy po zvolení nového představenstva teplárny, dostala poprvé za svoji historii od roku 2002 do ztráty a to -1.122.000 Kč v roce 2007 a -163.000 Kč v roce 2008. V letech 2002 až 2006 přitom zkušebna dosahovala průměrného zisku 655.024 Kč ročně.
V roce 2009, už pod novým majitelem, vykázala zkušebna opět zisk a to v rekordní výši 1.925.000 Kč.
Za Forum Energy, s.r.o.
Mgr. Giuliano Giannetti
Napojení budějovické teplárny na Pavla Dlouhého rozohnilo soukromého investora. Bude se s městem soudit text článku
Na první pohled to vypadá jako typicky maloměstský obchodní spor. Zastupitelé Českých Budějovic se zkrátka nepohodli s firmou, která nešťastnou shodou okolností získala menšinový podíl v důležitém městském podniku, a teď dělá zastupitelům zbytečné obstrukce. Pohled na věc se ovšem velmi rychle mění s tím, že celý spor se točí kolem budějovické teplárny. Patří k největším v republice a zároveň je místem, k němuž se již dlouhou dobu vztahují podezření na podivné obchodní machinace. Jejich nitky se navíc sbíhají u Pavla Dlouhého, místního "kmotra" z ODS.
ANONYMNÍ ROZBUŠKA
"Nejhorší na celé věci je to, že tu často vznikla škoda nadvakrát - nejde jen o zcela absurdní investice, ale také o jejich cenu. Často byla výrazně předražená a u některých akcí se nebojíme říct, že to byly peníze vyhozené oknem," říká Giuliano Giannetti, tiskový mluvčí společnosti Forum Energy. Jak vysvětluje, firma už podala na město dvě žaloby kvůli valným hromadám, kde se podle ní zástupci radnice chovali doslova neurvalým způsobem. "Město vůči nám zavedlo doslova informační embargo. Na březnové valné hromadě nám odmítli odpovědět prakticky na kterýkoli z našich dotazů. My jsme přitom chtěli jen podrobnosti k investicím, které tam probíhají a které svojí cenou vysoce přesahují jednu miliardu korun. Na květnovou valnou hromadu zástupci města pro jistotu vůbec nepřišli," říká Giannetti. Jak dodává, firma nyní chystá další žalobu, v pořadí již třetí. Ta míří na prodej dceřiné společnosti Zkušebna Mydlovary, který údajně proběhl za velmi nestandardních podmínek.
Proč je kolem teplárny takové horko, se dá pochopit velmi snadno s přihlédnutím k místním jihočeským "specifikům". Týdeník Euro nedávno upozornil na anonymní dopisy, které byly podepsány kolektivem zaměstnanců teplárny a rozeslány všem městským zastupitelům (Euro 8/2011). Jejich obsah způsobil poprask a stal se v podstatě začátkem sporu mezi městem a Forum Energy. Dopisy totiž obsahovaly podrobnosti o netransparentních obchodech a zmanipulovaných zakázkách, které se měly posledních pět let dít pod vedením současného ředitele Zdeňka Blažka (ODS).
Jednou ze zakázek byla i plánovaná výstavba kotle na biomasu v ceně tři čtvrtě miliardy korun, na který již Blažkovo vedení stačilo vypsat první fázi tendru. Samo o sobě je zvláštní stavět zdroj na spalování dřevní štěpky, když této suroviny dramaticky ubývá (například teplárna v sousedních Trhových Svinech už štěpku nemá kde brát), a tím pádem se její cena rychlým tempem zvyšuje. Podle vedení teplárny ovšem tento krok nelogický není. A není divu. Hlavním dodavatelem štěpky v jižních Čechách je totiž společnost Lesy Hluboká nad Vltavou, jejíž vlastník je podle některých zdrojů Pavel Dlouhý, velmi vlivný člen ODS přezdívaný v médiích "hlubocký kmotr" či "kníže z Hluboké". Ten má být navíc Blažkovým dobrým kamarádem. Týdeník Euro má informace, že Lesy Hluboká už mají s teplárnou podepsanou smlouvu o smlouvě budoucí zajišťující dodávky štěpky na řadu let dopředu. "Ta akce by měla cenu, kdyby byl kotel dokončen zhruba před třemi lety. Dneska je to absolutně nelogická investice," říká Giannetti.
HODNĚ DRAHÁ ŠKVÁRA
Spalování štěpky je ovšem jen jednou z mnoha místních kouzelnických akcí, byť svým rozměrem přesahuje všechny ostatní. Velmi zajímavý je také projekt rekultivace úložiště škváry v oblasti Starých Hodějovic, kam teplárna vyvážela popel vzniklý při spalování uhlí. Kapacita úložiště byla dostatečná pro dalších patnáct let, přesto se ho teplárna za záhadných okolností rozhodla na vlastní náklady zrekultivovat a škváru místo toho draze nechává odvážet pryč za hranice města. "Už mě opravdu začalo urážet, co se tady děje, a musel jsem s tím aspoň něco málo udělat. I když je to možná boj s větrnými mlýny," říká Pavel Černý, který má v areálu teplárny malou kancelář. Není jejím zaměstnancem, ale jeho firma v minulosti dodávala teplárně softwarová řešení, stejně jako to dělala pro ČEZ, SAP i další významné firmy v Česku. Před nedávnem začal Černý na internetu z vlastní iniciativy zveřejňovat sérii článků, jež podezřelé investice teplárny velmi detailně rozebírá, a kromě jiného upozornila na zmiňovaný projekt rekultivace odkaliště. Jak říká, kolem Starých Hodějovic povede v budoucnu dálnice a pozemky, na kterých bude stát, budou velmi lukrativní. K tomu si lze připočíst fakt, že šéf teplárny Zdeněk Blažek působí v Hodějovicích několik let jako starosta a že zde také vede realitní kancelář Blažek reality. Rekultivaci navíc provádí společnost REKKA, která je údajně klientem právnické kanceláře Josefa Průchy, člena představenstva teplárny a zastupitele za ČSSD.
"Přibližně před týdnem jsem dostal dopis podepsaný ředitelem Blažkem, v kterém byla výpověď z nájmu," říká Pavel Černý s tím, že svých internetových článků nelituje. V teplárně se totiž skutečně začalo něco dít. Kromě poprasku, který spustil menšinový akcionář, se vychýlila i rovnováha sil na zdejší politické scéně. Mohou za to volby do zastupitelstva, po kterých se členové místní ODS propojení s Pavlem Dlouhým museli stáhnout do opozice.
BOUŘE NA OBZORU
Blažkovou pozicí to sice dlouho neotřáslo, před několika dny ovšem překvapivě ohlásil svou rezignaci. Jako oficiální důvod uvedl skutečnost, že město avizovalo změny v provozu firmy a že o svém dalším uplatnění nemá jasnou představu. "Nikdo tomu příliš nerozumí, ale údajně je to spojené s činností dozorčí rady, kam se po volbách probojovali politici za TOP 09. Odtud by měly směrem k dosavadnímu managementu brzy přijít další žaloby," říká člověk obeznámený s děním v teplárně, který nechce být jmenován. Týdeníku Euro tuto informaci potvrdilo hned několik neoficiálních zdrojů, byť ji představitelé dozorčí rady zatím rezolutně popírají. "Rezignace Zdeňka Blažka nemá s činností dozorčí rady absolutně žádnou souvislost," říká Jiří Kořínek, šéf dozorčí rady a člen TOP 09. Pokud by ovšem na žaloby skutečně došlo (některé mají být dokonce trestně-právního charakteru), způsobilo by to na místní politické scéně ještě velký rozruch. Kromě členů ODS, kteří teplárnu dlouhá léta řídili, je za podezřelé investiční akce navíc ze zákona odpovědná také bývalá dozorčí rada. Jejím členem byl v minulosti také současný primátor Juraj Thoma nebo jehonáměstkyně Ivana Popelová, s nimiž TOP 09 sedí v městské koalici. Forum Energy navíc upozorňuje, že její třetí žaloba pravděpodobně nebyla poslední. "Odstoupením pana Blažka se pro nás nic nemění. Teplárnu vnímáme jako investici a vadí nám, že se v ní mrhalo penězi. Proto chceme označit konkrétní viníky a přivést je k odpovědnosti," říká Giuliano Giannetti.
TOMÁŠ PLHOŇ - This email address is being protected from spambots. You need JavaScript enabled to view it.
Foto - A DOST. Už mě opravdu začalo urážet, co se tady děje, a musel jsem s tím aspoň něco málo udělat, říká Pavel Černý.
MALÁ DOMŮ. V budějovické teplárně investují po svém. "Své" z toho možná bude mít i Pavel Dlouhý z ODS.
Foto - FOTO - Martin Pinkas
Novým generálním ředitelem teplárny se stane Jiří Kořínek. Proč?
Tak jsme si společně vyslechli hezké ideologické ponaučení o přechodu teplárny na tzv. „německý model“, který mi primátor v krátkosti vysvětlil tak, že politici obsadí dozorčí radu a představenstvo a vedoucí pozice zůstanou odborníkům. Bohužel mi primátor Thoma tak trochu připadá jako sám voják v širém poli. Do jaké míry se on sám podílí na dohodách o teplárně nevím, ale jisté je, že zde existují minimálně dva scénáře budoucího vývoje teplárny, možná i více, a o tu trochu peněz se vede velmi tvrdý politicko-ekonomický boj.
Po podání výpovědí generálního ředitele Blažka a jeho manažerů, jež si přivedl po předposledních volbách z plynárny, se najednou uvolnilo několik významných pozic. Tyto pozice jsou asi také velmi dobře zaplaceny. Kolik je pravdy na tom, že měli manažeři dostat pět milionů každý jako "zlatý padáček", nevím, ale určitě nejde o špatně placená místa. Píšu Vám proto, že už známe prvního výherce a v této souvislosti mě opravdu napadá několik věcí.
Jiří Kořínek z TOP 09 je onou kontroverzní osobou, která se postavila za teplárenský audit. Jiří Kořínek je vyškrtlým kandidátem na tuším že na druhé místo kandidátky k volbám do městských zastupitelstev. Jiří Kořínek je člověk, který se před volbami spojil s JUDr. Bouzkem a který se od JUDr. Bouzka neodlepil ani po volbách, které pro Kořínka dopadly fiaskem. Jiřího Kořínka vyškrtla dobrá kamarádka Pavla Dlouhého Barbora Lišková, z TOP 09 "odejitá" zastupitelka a bývalá předsedkyně městské organizace TOP 09. Bára Lišková je mimojiné také "matkou" webu, na kterém se nás snaží přesvědčit o své občanské aktivitě. Bohužel anonymně, takže předpokládám chválu na sebe sama a na ODS Martina Kuby někdy před krajskými volbami.
V kauze teplárny bude určitě ještě nutné uvést několik skutečností a osob. Investiční náměstek Kamil Calta, který pracoval pro firmu Edikt, se na pozici nejvlivnějšího muže radnice nedostal náhodou. Tuto pozici lze obsadit pouze na základě dohody. Pavel Dlouhý se také snažil zprostředkovat prodej Teplárny, ale zdá se, že nejen on. O prodej Teplárny má evidentně zájem více finančních skupin. A poslední věc. Za prodej teplárny zprostředkovatel určitě zinkasuje pěkné peníze, odhaduji deset procent z ceny, samozřejmě zde mohou být i odměny za uměle vyvolané snížení ceny ztrátovostí samotného provozu podniku.
NOVÝM GENERÁLNÍM ŘEDITELEM BY SE POSLEDNÍCH DOHOD MĚL STÁT JIŘÍ KOŘÍNEK.
A teď bych rád začal dávat věci do souvislostí. Jiří Kořínek se do dozorčí rady dral už od počátku a z mého pohledu se přitom choval dost "neurvale". Na cestě mu pomáhal nejen JUDr. Bouzek, ale také další kolegové z TOP 09 a toto obsazování postů muselo též podpořit hnutí OPB. V TOP 09 opravdu nefunguje žádná demokracie v podobě rozhodnutí členské základny. TOP 09 má stanovy postaveny tak, že vždy platí rozhodnutí nadřazeného, výše postaveného, orgánu strany. Stranu tak defacto řídí ministr financí Kalousek. A tady se dostáváme k jádru pudla, řekl bych. Pavel Dlouhý a Miroslav Kalousek kdysi bývali přátelé a obchodní partneři. Nyní už přátelé nejsou. Vzhledem k výši obchodované hodnoty podniku - teplárny, jde o jednu z větších obchodních transakcí. Lidé od Pavla Dlouhého mi potvrdili, že ani Pavel Dlouhý nemá zájem přímo o koupi teplárny, nýbrž jen o pomoc při prodeji. Údajně ani nemá tolik hotovosti, poslední cena městského podílu teplárny, o které jsem slyšel, činila 1,24 miliardy korun. O koupi teplárny nemá zájem ani Miroslav Kalousek, který je v politických kruzích známý jako spolehlivý zprostředkovatel obchodů. O koupi teplárny má zájem firma Forum Energy, nebo lidé, kteří stojí za touto firmou, a tito lidé jednají jak s Pavlem Dlouhým, tak s politiky z TOP 09 (u TOP 09 nemám informace o přímém jednání s Miroslavem Kalouskem). O většinový podíl v teplárně bude mít určitě zájem i někdo jiný. Neznám tento trh, takže nevím, kdo je dalším zájemcem, ale osobně bych si tipl na ČEZ. Minimálně informace o tom, že novinář, který měl v Českých Budějovicích vždy nejlepší informace, najednou odešel pracovat na post manažera do ČEZu, mi tak trochu napovídá tímto směrem. V každém případě, tedy ať už bude teplárnu kupovat kdokoliv, se zdá, že boj o provize za prodej teplárny zatím na plné čáře vyhrává "kozel zahradník" Miroslav Kalousek a jeho hoši.
Řekl bych, že v tuto chvíli na poli nejvyššího českobudějovického byznysu vyhrává Miroslav Kalousek nad Pavlem Dlouhým 1:0. Informace o podpoře primátora Thomy ze strany Miroslava Kalouska začínají dostávat konkrétní obrysy. Jestli je informace o tom, že podporu pana Břízy, Teplého a Dvořáka měl Juraji Thomovi domlouvat Miroslav Kalousek osobně pravdou, nebo kachnou nevím, ale vzhledem k povaze tématu teplárny a podpoře OPB směrem k TOP 09 bych tuto souvislost dokázal pochopit.
Závěrem bych tedy rád shrnul, co jsem zde napsal. Jiří Kořínek by se měl stát novým generálním ředitelem teplárny. Teplárna je kořistí, o kterou se vede boj na všech úrovních. Zaměstnanci se drží svých pracovních míst, protože za své mlčení a loajalitu dostali hezké výplaty. Manažerské posty skýtají nejen možnost více než slušných platů, ale také přístup ke zdroji a odměny za loajalitu. Členství v předsednictvu teplárny skýtá nejen odměny, ale také možnost provizí třeba od firmy Rekka, nebo G-team a možná i nějaké to výhodné životní pojištění. Investice v teplárně jsou předražené a je jisté, že tyto finanční nadstavby někdo musel zkasírovat. Prodej teplárny skýtá možnost hezké provize za prodej. Přivedení teplárny do červených čísel skýtá možnost odměny navíc. Samotná koupě teplárny nabízí v tuto chvíli profit ve výši 6%, což není mnoho, ale také lukrativní pozemky u budoucí dálnice a vlastnictví podniku, který se pravděpodobně prodá za poloviční cenu.
Jestli mě někdo obviní ze spekulací, má na to stejné právo, jako já mám právo na spekulace. Smutné je, že se nám zatím ty spekulace neustále naplňují. Pokud bych tímto článkem měl způsobit panu Kořínkovi nějaké potíže se získáním nového místa, tak se omlouvám, ale myslím si, že web jednoho občana by nemusel mít vliv na rozhodnutí politické špičky města. Panu Kořínkovi, jakožto i všem ostatním politikům přeji hodně štězí při řízení městské teplárny v rámci německého modelu. Je to trochu jako vložit svou hlavu dobrovolně pod nůž gilotiny za měšec zlaťáků vybraný na vstupném do arény popraviště.
Ladislav Vrábel
Teplárna stojí na rozcestí
![Českobudějovický deník](http://mm.denik.cz/grafika/1/2/images/new_logos/ceskobudejovicky_denik.gif)
České Budějovice - Budějovická teplárna potřebuje investice v řádu milionů a její vedení stále neví, zda peníze doputují na odsíření jednoho z kotlů nebo na výstavbu kotle na biomasu. Ve hře je ještě přivedení tepla z Temelína. Nutnost změn zdůvodňuje vedení teplárny zpřísněním zákonů v oblasti životního prostředí a přípravou na možný nedostatek uhlí v budoucnosti.
Všechny možnosti dalšího rozvoje teplárny představili na nedávno konané akcionářské konferenci lidé ze společnosti G-Team. "Jisté je, že odsíření uhelného kotle K11 do roku 2016 je nutností. Ostatní kroky jsou na rozhodnutí akcionářů. Ti by se měli nejpozději do druhého čtvrtletí 2012 rozhodnout, zda k vytápění části města využijí i temelínský horkovod nebo postaví nový fluidní kotel," uvedl Ludvík Svítek, výkonný ředitel G-Teamu.
Se svými názory na budoucí zdroje pro teplárnu se nechtěl šířit její dosavadní šéf Zdeněk Blažek: "Samozřejmě, že názor na předložené návrhy mám. Protože ale z firmy odcházím, nebudu tu či onu variantu už hodnotit. To ať učiní akcionáři. Udělali jsme pro to maximum - poskytli jim dost informací a podkladů a také udrželi firmu ve velmi dobré finanční kondici, což zaznamenala i předložená studie. To mě potěšilo, protože za tím je opravdu kus práce," uvedl generální ředitel teplárny Zdeněk Blažek(ODS), který před dvěma týdny podal výpověď z pracovního poměru a odstoupí i z funkce člena představenstva. "Podle mého názoru akcionářská konference ukázala, že se v teplárně neděje nic utajovaného," uvedl s odkazem na námitky menšinového akcionáře předseda představenstva Josef Průcha (ČSSD). Menšinoví akcionáři - zejména Forum energy, s.r.o. - vyčítají nejasné hospodaření a zbytečné investice, kterou podle nich je i kotel na bimoasu ve Vrátě. Taková nařčení vedení teplárny několikrát razantně odmítlo.
I podle Průchy nečeká teplárnu v žádném případě jednoduché rozhodování. S odsířením musí tak jako tak počítat: "Je to velmi komplikované. Vidím výhody v úpravě jednoho kotle na fluidní kotel, protože tak bude vytvářet menší počet emisí. Pokud jde o kotel na biomasu, může být prostředkem, jak vydělávat peníze z prodeje elektřiny, a máme zajištěnu smlouvu o smlouvě budoucí s dodavatelem biomasy," shrnuje výhody některých variant Průcha. Podle primátora Juraje Thomy (OPB) předkládaná studie neodhalila nic nového: "Neslyšel jsem zde nic překvapivého. Takových zpráv obdržela dozorčí rada vícero, když jsem v ní ještě působil." Jedním z termínů, kdy se o budoucnosti teplárny může rozhodnout, je valná hromada této společnosti, která se uskuteční 23. června. "V každém případě se musíme co nejdříve rozhodnout," shrnul postoj většinového akcionáře primátor města.
Možné změny
Odsíření uhelného kotle - nutné kvůli zpřísnění ekologických limitů v roce 2016.
Nový fluidní kotel - vysoce efektivní, spaluje uhelný prach, méně nežádoucích zplodin. Kotel na biomasu - spaluje štěpku a pelety a s výrobou tepla může produkovat elektřinu. Horkovod z Temelína - může zajistit teplo až pro 50 procent budějovických domácností.
RICHARD VLASÁK
Napojení budějovické teplárny na Pavla Dlouhého rozohnilo soukromého investora. Bude se s městem soudit
![](http://www.dfens-cz.com/images/2010/dlouhy_kuba_jelen.jpg)